At skabe teknologi – alle produktionsmetoderne og udstyret brugt i en særlig gren af industri – er ingen let sag, fordi der er så mange komponenter, der skal bringes sammen. For at producere teknologi til et givent område skal vi for det første besidde information. Derefter skal de forskere og det tekniske personale, som skal bruge denne information, føjes til ligningen. Dette personale skal bruge de rigtige materialer og faciliteter, hvor de kan gøre brug af dem. Af alle disse grunde er det en svær ting at producere teknologi. Faktisk er historien af de fremskridt, vi beskriver som "teknologiske", på ingen måder lang. Selv i dag, hvor mange lande nyder godt af teknologien, er der meget få af dem, der faktisk producerer det.
Som videnskabelige cirkler har bemærket, har de fleste teknologiske produkter, som opstår som resultat af investeringer, information og forskning, deres "originaler" og modstykker i naturen.
Phil Gates, en velkendt forsker og forfatter af bogen Wild Technology, udtrykker dette med de følgende ord:
Mange af vores bedste opfindelser er kopieret fra, eller bruges allerede af, andre levende ting. Vi har kun opdaget en lille del af det store antal af levende organismer, der deler vores planet. Et eller andet sted, blandt millioner af organismer, som forbliver uopdagede, er der naturlige opfindelser, som kunne forbedre vores liv. De kunne bruges til ny medicin, byggematerialer, måder at kontrollerer skadedyr på og til at håndtere forurening.123
Enhver niche i vores omgivelser – fra himlen til landet til havets dyb – er fulde af utallige "teknologiske" vidundere, hver af dem et produkt af skabelsen. Selv de simpleste industrielle produkter har en designer og et sted, hvor den er blevet produceret. Når dette er sagt, ville det være klart irrationelt at påstå, at levende ting, der besidder systemer usammenligneligt overlegne i forhold til fabrikker med deres fantastiske maskineri, kunne være opstået ved tilfælde, af sig selv, ved hjælp af naturlige forhold.
Enhver levende ting ejer et overlegent, perfekt design, som opstod fejlfrit og fuldstændigt lige fra den dag, den blev skabt, fordi Gud er Ham, Der skaber fejlfrit.
I dette kapitel vil vi undersøge nogle skabelsesvidundere og sammenligne dem med nutidens teknologi. Vi bør betragte disse eksempler som stof til eftertanke, som Gud instruerer os til at gøre det i Koranen, "til indsigt og påmindelse for hver en angrende tjener." (Koran, 50: 8)
Nogle arter af planter er akut følsomme overfor ændringer i lysintensitet. Når natten falder på, lukker de deres kronblade sammen. Nogle blomstrende planter gør endda dette, når det er overskyet, for at – tror forskere – beskytte deres pollen fra dug og kommende regn. Vi mennesker bruger også sensorer, som opfanger ændringer i lysintensitet, og bruger dem i lamper, som tænder, når det bliver mørkt om aftenen, og slukker sig selv ved daggry.124
![]() |
Some flowers, sensitive to light, close their petals when it grows dark and keep them closed until dawn. Others keep their flowers facing the sun throughout the day. |
![]() |
Above: In a light sensor, the electrical circuit consists of a great many parts. If just one is removed or only one connection altered, the circuit fails to work. The light sensors in plants possess a feature similar to this circuit: The slightest deficiency in the system will make the sensor totally useless. |
Vores kroppe genererer varmeenergi ved at fordøje den mad, vi har spist i løbet af dagen. Den bedste måde at forhindre tab af denne varme er at sørge for, at den ikke forlader vores krop for hurtigt. Det er grunden til, at vi har forskellige lag tøj på, afhængigt af vejret. Varm luft, fanget mellem lagen, er ikke i stand til at komme ud. At forhindre energitab på denne måde er kendt som isolering.
Edderfuglen bruger nøjagtig sammen metode. Ligesom hos mange andre fugle, gør dens fjer, at den er i stand til at flyve, og holder den også varm. Den bruger sine bløde og dunede brystfjer til at bygge sin rede. Dette beskytter æggene og de kommende fjerløse fugleunger fra den kolde luft. Siden edderens fjer fastholder varm luft, er de et eksempel på den allerbedste form for naturlig isolering.125
Moderne bjergbestigere holder deres kroppe varme ved at iklæde sig specielle dragter fyldt med fjer med høje varmefastholdende egenskaber, der ligner edderfuglens.
![]() | |
1. Optical fiber | 2. Light being reflected down the fiber |
Lysledere er gennemsigtige glaskabler, der er i stand til at transportere lys. Siden lysledere let kan bøjes og drejes kan de "fore" lys ind til selv de mest utilgængelige steder. Lyslederkabler har også fordelen af at være i stand til at bære kodede beskeder, der fyldes på dem, meget bedre end andre kabler kan.
Isbjørnens pels har meget tilfælles med en lysleder, da det bærer strålerne fra den svage polare sol direkte til dyrets krop. Siden pelsen har lysleder egenskaber, kommer solens stråler i direkte kontakt med bjørnens hud. Så god er pelsens evne til at transportere lys, at dyrets hud, på trods af det hårde polare klima, bliver mørk, som var den solbrændt. Lyset, som konverteres til varme og absorberes, hjælper med at varme bjørnens krop. Takket være pelsens unikke egenskab, er bjørnen i stand til at holde kroppen varm, selv under de iskolde polare forhold.126
Bjørnens pels er ikke deres eneste egenskab, vi kan lære fra. De kan tilbringe op til seks måneder om året i hi, hvilket de gør ved at sætte deres udskillelses system på pause uden at lide under giftige ophobninger i deres blod. At opdage, hvordan de gør dette, vil hjælpe i kampen mod diabetes. 127
![]() | ![]() |
The polar bear isn’t the only living thing possessing fiber optic technology. Leaves of the Fenestraria plant, which lives in the deserts of South Africa, are nearly entirely buried in the sand. This protects Fenestraria from water loss and grazing animals. The tip of every leaf is transparent: Light enters here and can travel down the leaf. (Phil Gates, Wild Technology, 67.) |
I det koldeste klimaer har lokale fugle generelt deres fødder i enten koldt vand eller stående på is. Men der er ingen fare for, at de nogensinde fryser. De besidder alle sammen kredsløbssystemer, som sænker varmetabet til et minimum. I disse fugle cirkulerer opvarmet og nedkølet blod i forskellige blodårer, men disse årer løber dog tæt sammen. P å denne måde opvarmer det varme blod, der løber nedad til ekstremiteterne, det kolde blod, som cirkulerer opad. Dette reducerer også chokket fra det kolde blod, der kommer tilbage til kroppen fra fødderne. Denne naturlige varmevekselmekanisme, kendt som modstrøms, er den samme, som bruges i forskellige maskiner.128
I disse modstrømsvarmevekslere, som ingeniører omtaler dem, flyder to væsker (flydende eller gas) i modsatte retninger i to separate, mens sammenhængende kanaler. Hvis væsken i en kanal er varmere end i den anden, går varmen fra den varme væske til den kolde.
![]() | ![]() |
![]() | ![]() | |
K1. Key 1 | K2.Key 2 |
Den kødædende Venus fluefanger fanger insekter, som lander på dens hængslede fælde og udløser hårene på den. Disse hår fungerer som elektriske kontakter. I det øjeblik, en berøres, udsender den elektriske signaler, som ændrer vandbalancen i plantens celler, og udløser vandstrømmen fra celler langs bladets midtribbe, hvilket lukker fælden.129
Kontakterne, der kontrollerer gennemløbet af strøm i elektriske kredsløb, virker meget på den samme måde. Når kontakten slukkes kan den elektriske strøm ikke løbe igennem. Så snart den tændes, og kredsløbet færdiggøres, begynder elektrisk strøm at flyde langs ledningen igen. På samme måde bruger dyr og planter mange biologiske kontakter for at påbegynde eller stoppe gennemløbet af elektriske signaler til relevante dele af deres kroppe.130
![]() | ![]() |
1. Switch off, circuit incomplete |
Venus fluefangerens kredsløb fungerer faktisk som to elektriske kontakter forbundet i serie. To hår skal stimuleres, før fælden lukker.131 Denne forholdsregel forhindrer unødvendig lukning, forårsaget af fænomener såsom regndråber.
Selvfølgelig ved Venus fluefangeren intet om elektrisk strøm eller de kontakter, der lader denne strøm løbe. Heller ej er det muligt for planten at modtage nogen form for træning på disse områder. Når dette er tilfældet, hvordan får den så denne viden, som selv et menneske ikke kan lære uden speciel instruktion, og hvordan er den i stand til at bruge den så fejlfrit? Gud, Herren over alt, lærer planten, hvad den skal gøre. Venus fluefangeren handler efter Hans inspiration.
![]() |
The snail's drilling system is even able to rasp holes in rocks.The snail’s tongue, called a radula, resembles a large-toothed file. Thanks to this design, the mollusk is able to rasp holes in leaves and pick up algae on rocks. Teeth on the radula are so hard that some desert snails are even able to make holes in rock. (Phil Gates, Wild Technology, 45.) The giant excavators humans use to dig tunnels perform a similar function to the radula. However, the tips of these machines’ drills wear out and have to be frequently replaced. |
Nervefibre bærer beskeder fra hjernen til musklerne og andre organer, og derfra bærer de beskederne tilbage til hjernen. Fibrene er dækket med en speciel, fed substans kendt som myelin, som virker ligesom plastikisoleringen omkring et elektrisk kabel. Var det ikke til stede, så ville de elektriske signaler lækkes bort til omkringliggende væv, hvilket enten ville forstyrre beskederne eller skade kroppen.132
Elektriske kabler er designet til at beskytte folk, der rører dem, fra at blive skadet, og også til at undgå noget tab af strøm på grund af elektrisk lækage. Hårdt og holdbart plastik bruges til dette formål.
![]() | |
1. Nerve Cell | 3. Insulator |
Mange dyr bygger underjordiske huler, som kræver specielle egenskaber til at beskytte dem fra rovdyr.
I sådanne huler skal tunnellerne være en specifik afstand fra overfladen og parallelle med jorden, ellers kan de let blive oversvømmet. Hvis tunnellerne graves i en skarp vinkel, udgør det en risiko for kollaps. Et andet problem med tunnelbygning er at møde behovet for luft og ventilation.
Præriehunde er sociale dyr, som lever i store grupper i huler, de bygger underjorden. Som deres population vokser, bygger de nye huler, og forbinder dem med tunneller. Den plads, som sådanne komplekser optager, kan nogle gange være på størrelse med en lille by, og derfor er ventilation af meget stor vigtighed. Derfor bygger præriehunde tårne over jorden, hvor deres tunneller opstår, ligesom vulkaner, som gør, at luft kan trækkes ned i byen nedenunder.
Luft bevæger sig fra regioner af højt tryk til områder med lavt. Nogle af de tårne, som præriehunde bygger, er højere end andre. Deres højdeforskelle medfører forskellige niveauer af lufttryk ved tunnelindgangene. På denne måde kommer luft ind i tårnene med lavt lufttryk over dem og fortsætter gennem dem med højere tryk. Luft trukket ned i tunnellerne går gennem alle rederne, og udgør derfor et ideelt luftcirkulationssystem.133
For at bygge et ventilationssystem som det, der bruges i præriehundes tunneller, er det essentielt at have viden om tunnelbygning, om højt og lavt lufttryk, og om hvordan det ændres med højde. Alle disse overvejelser kræver bevidsthed, og alle disse aktiviteter indikerer tilstedeværelsen af fornuft og bedømmelse. Derfor må vi undersøge kilden til denne intelligens hos præriehundene, siden den tydeligvis ikke hører til dyrene selv – og i modsætning til, hvad evolutionisterne påstår, kan den ikke være opstået gennem blindt tilfælde.
![]() |
![]() |
Gud, Der giver utallige eksempler i naturen, som mennesket kan undre sig over, skabte præriehunde, ligesom alle levende ting på Jorden. Enhver rationel person må tro, lytte til sin bevidstheds stemme og vende sig mod Gud, når han møder et eksempel på skønhed: for Gud er den Al-tilgivende, Herren over uendelig retfærdighed. I Koranen giver Gud et glædeligt budskab til tjenere, som tror på Ham:
Jeres Herre ved bedst, hvad der er i jeres indre.
Hvis I handler ret, er Han fuld af tilgivelse over for de bodfærdige.
(Koran, 17: 25)
![]() | |
1. Ventilation Channels | 3. Underground Tunnel |
En serie kemiske processer forvandler træstammer til en slags masse, som senere kan laves om til papir. Men de naturlige opfindere af papir er faktisk hvepse.
For at bygge deres reder bruges hvepse papir, som de kan lave ved at blande deres spyt med strimler af tygget træ. Vores møbelindustri laver spånplader på præcis samme måde, dog ved at bruge lim i stedet for spyt.134
![]() |
This diagram shows the various processes in paper manufacturing. If just one of these stages were skipped, no paper could be produced. The equivalent to all these processes is carried out in the tiny body of the wasp, just a few centimeters long. |
Enhver hveps ligner en særlig effektiv træ-forarbejdende og papirproducerende fabrik. Men alle processerne udført af store industrielle komplekser, udfører hvepsene med deres egne små kroppe. Papirindustrien har stadig meget at lære fra hvepse!
![]() |
Da forskere prøvede at designe en robotteknisk arm, var et af de værste problemer, de mødte, at opnå bevægelsesfrihed. For at en robots arm kan tjene noget nyttigt formål, skal den kunne udføre alle bevægelserne, der kræves af den specifikke opgave. I naturen har Gud skabt alle levende væsner med evnen til at bevæge deres lemmer på en måde, der møder alle deres behov. En elefantsnabel er med sine omkring 50.000 muskler et af de mest slående eksempler.135
Elefanten er i stand til at bevæge sin snabel i hvilken som helst retning, den vil, og kan udføre opgaver, der kræver den største omhu og sensitivitet.
En robotteknisk arm konstrueret i USA på Rice University viser tydeligt elefantsnablens overlegne design. Der er ingen skeletagtig struktur i snablen, hvilket giver den enorm fleksibilitet og lethed. Den robottekniske arm har på den anden side en rygrad. Elefantens snabel besidder en bevægelsesgrad, som gør, at den kan bevæge sig i alle retninger, mens robottens arm er udgjort af 32 frihedsgrader i 16 led.136
Dette viser kun, at elefantens snabel er en speciel struktur, hvori enhver særlig egenskab afslører naturen af Guds fejlfri kunst i skabelsen.
![]() | ![]() | ![]() | |
a. Base | c. Elbow | e Yaw | g. Roll |
A robotic arm with six degrees of freedom. Above: A robotic trunk, modeled on the elephant’s, has 32 degrees of freedom. Elephants’ trunks have incomparably greater abilities and freedom of movement. If they had to use these artificial trunks instead of their own, they’d encounter severe difficulties. |
123 Phil Gates, Wild Technology, p. 5.
124 Ibid., p. 55.
125 Ibid., p. 64.
126 Ibid., p. 67.
127 "Biomimicry", Your Planet Earth Glossary 1.0.1; http://www.yourplanetearth.org/terms/details.php3?term=Biomimicry
128 Phil Gates, Wild Technology, p. 65.
129 For further information see Harun Yahya's For Men of Understanding, Ta Ha Publishers, April 2003.
130 Phil Gates, Wild Technology, p. 66.
131 http://www.bitkidunyasi.net/ilgincbitkiler/ilgincbitkiler1.html
132 Phil Gates, Wild Technology, p. 67.
133 Animal Inventors, National Geographic Channel (Turkey), November 25, 2001.
134 Phil Gates, Wild Technology, p. 16.
135 Richard Dawkins, Climbing Mount Improbable, W.W. Norton & Company, September 1996, p. 92.
136 "The Elephant's Trunk Robotic Arm;" http://ece.clemson.edu/crb/labs/biomimetic/elephant.htm